All official European Union website addresses are in the europa.eu domain.
See all EU institutions and bodiesUdělejte něco pro naši planetu, vytiskněte tuto stránku jen v případě potřeby. I malá akce může mít obrovský význam, když ji udělají miliony lidí!
Zemědělská půda hraje ve způsobu používání půdy v celé Evropě důležitou roli. Trvalé travní porosty a orná půda tvoří dohromady 39 % krajinného pokryvu Evropy (EEA, 2017a). Zemědělství je hlavním uživatelem přírodních zdrojů a jeho vztah k životnímu prostředí je velmi složitý (OECD, 2017). Následující údaje odrážejí výkonnost a dopady zemědělství v EU:
Dvěma hlavními problémy, s nimiž se zemědělství v Evropě potýká, je změna klimatu (EEA, 2017c) a zábor půdy, tj. zastavěním půdy například pro lidská sídla a pro infrastrukturu (EEA, 2017a). Změna klimatu vyžaduje přizpůsobení pěstovaných plodin a způsobuje extrémní výkyvy počasí (více informací o adaptaci na změnu klimatu viz dokument agentury EEA na toto téma nebo platforma Climate-ADAPT), a vyžaduje tedy důkladné řízení rizik. Zábor půdy vede v mnoha regionech ke zmenšování plochy zemědělské půdy.
Navzdory vývoji odvětví zemědělství, který závisí na celé řadě faktorů a regionálních rozdílech v odvětví, lze na evropské úrovni zaznamenat určité klíčové trendy. Podíl celkové půdy připadající na zemědělskou půdu postupně klesá a zemědělství je ovlivňováno záborem půdy, tj. přeměnou na umělý krajinný pokryv. Nezávisle na tom klesá počet zemědělských podniků a roste jejich průměrná velikost.
Všechny tři faktory, zábor půdy, intenzifikace a extenzifikace, vedou ke ztrátě zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou a ke snižování populací polních ptáků.
V posledních letech je odvětví zemědělství stále více ovlivňováno extrémními výkyvy počasí. Krupobití, silný déšť, povodně a sucho způsobované změnou klimatu vedly ke snížení výnosů (EEA, 2017c).
Rozvoj odvětví zemědělství je ve velké míře ovlivňován společnou zemědělskou politikou EU (viz Köster, 2010). Již od svého vzniku v polovině 20. století měla zemědělská politika EU výrazný hospodářský rozměr. Za posledních 50 let došlo k posunu v typu poskytovaných dotací a k přechodu z politiky primárně zaměřené na zemědělství na integrovanější politiku rozvoje venkova zahrnující strukturální a agroenvironmentální opatření. V současné době má společná zemědělská politika dva hlavní pilíře: 1. pilíř, který zahrnuje přímé platby zemědělcům a tržní opatření, a 2. pilíř, v jehož rámci jsou podporovány programy rozvoje venkova.
V letech 2010–2014 se dotace EU podílely na příjmu ze zemědělské činnosti na výrobní faktor[1] v průměru více než 35 % a představovaly 28 % přímých plateb zemědělcům. Tyto údaje se pohybují od více než 90 % (celkové dotace) a přibližně 45 % (přímé platby) na Slovensku do zhruba 15 % (celkové dotace) a 12 % (přímé platby) v Nizozemsku (EPRS, 2017). V červnu 2018 byl zveřejněn legislativní návrh Evropské komise na společnou zemědělskou politiku po roce 2020. Tento návrh se zabývá přispěním k dosažení cílů a ambic v oblasti životního prostředí a změny klimatu a usiluje tak o větší orientaci na výkonnost.
Zemědělská produkce je rovněž formována dalšími unijními a mezinárodními politikami, přičemž některé z nich, jako je směrnice o dusičnanech a rámcová směrnice o vodě, jsou již zohledněny ve struktuře společné zemědělské politiky. Politiky v oblasti energetiky a změny klimatu kromě toho například podnítily nárůst produkce energetických plodin v posledním desetiletí (OECD/FAO, 2017).
Zemědělství hraje navíc důležitou roli v dosahování cílů strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a cílů udržitelného rozvoje.
Agentura EEA spolupracuje s ostatními organizacemi EU, například na vytvoření společného souboru agroenvironmentálních indikátorů. Data agentury EEA jsou používána při monitorování a vyhodnocování společné zemědělské politiky, například jako podklady pro výpočet určitých tzv. kontextových indikátorů. Agentura EEA se podílí na službě monitorování území programu Copernicus. Zkoumá příležitosti k intenzivnějšímu využívání dat z programu Copernicus k hodnocení vlivu zemědělství na životní prostředí. Snaží se také naplňovat potřeby zemědělství, týkající se dat z pozorování Země a souvisejících produktů, například v souvislosti s uplatňováním technologií přesného zemědělství.
Kromě úzké spolupráce s ostatními organizacemi EU spolupracuje agentura EEA také s národními referenčními centry v oblasti životního prostředí a zemědělství. Tato národní referenční centra jsou nedílnou součástí Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí agentury EEA (Eionet), v níž je zastoupeno 39 zemí podílejících se na činnosti agentury. Spolupracuje rovněž s dalšími mezinárodními organizacemi, jako je Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO). Agentura EEA spolupracuje také s akademickou sférou a skupinami odborníků, například s projektovými týmy, jimž je poskytována podpora prostřednictvím programu Horizont 2020.
Nedávná zpráva agentury EEA „Zelené potraviny“ analyzuje produkci a spotřebu potravin s přihlédnutím k potravinovému systému.
[1] Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor stanovuje odměnu za všechny faktory produkce (půdu, kapitál, pracovní sílu), a to bez ohledu na to, zda jsou vlastněny zemědělským podnikem. Představuje celkovou hodnotu vytvořenou zemědělským podnikem zapojeným do produkce a je definován jako hodnota produkce snížená o variabilní náklady, odpisy a daně z produkce, plus dotace na produkci. (Na základě GŘ AGRI, 2017).
For references, please go to https://www.eea.europa.eu/cs/themes/agriculture/intro or scan the QR code.
PDF generated on Neděle 01.09.2024 07:23
Engineered by: EEA Webový tým
Software updated on 26 September 2023 08:13 from version 23.8.18
Software version: EEA Plone KGS 23.9.14
Akce dokumentů
Sdílet s ostatními